Zřizovací listiny knihoven v malých obcích
(knihoven s dobrovolným knihovníkem)
         
 Pro přihlášení knihovny do evidence  ve smyslu  § 5, odst. 5 zák. 
č. 257/2001 Sb., knihovního zákona musí její provozovatel (zřizovatel) k návrhu na zapsání, vedle dalších dokumentů a náležitostí, přiložit i zřizovací listinu.   
          Tento materiál by měl pomoci při sestavování zřizovacích listin knihoven v malých obcích, tzv. knihoven s dobrovolným knihovníkem, pokud je z nejrůznějších důvodů chystají schválit. Text vznikl na základě požadavků a za významné spoluúčasti pracovníků knihoven pověřených výkonem regionálních funkcí, kteří v současnosti pomáhají zastupitelům obcí řešit přihlášení jejich knihovny do evidence u MK ČR. 
           Týká se výhradně obecních knihoven, jejichž  zřizovatelé se rozhodnou  konstituovat knihovnu jako organizační složku obce. 
       
Vysvětlivky: 
•	Pravý sloupec stránky obsahuje příklad struktury zřizovací listiny organizační složky obce
•	Levý sloupec stránky  obsahuje průvodní text a komentář k údajům  v pravém sloupci

Grafická úprava levého sloupce:
•	Komentář ke zřizovací listině  knihovny-organizační složky obce – psán normálními typy.
•	Texty paragrafů zákonů  psány na šedém pozadí 

        
          Knihovny obcí mohou existovat v zásadě  ve dvou formách: 
jako příspěvkové organizace a jako organizační složky obce. Obce mohou zřizovat příspěvkové organizace a organizační složky   rozhodnutím zastupitelstva a schvalovat jejich zřizovací listiny 
(§ 84. odst. 2 písm. e),  zák. č. 128/2000 Sb.). 
          Zřizovacími listinami,  zvlášť pro příspěvkové organizace a zvlášť pro organizační složky obcí a jejich povinnými údaji,  se zabývá zákon
č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů. 
         Malé obce, jejichž knihovny jsou svou  činností podstatně skromnější, mají zpravidla jednoho zaměstnance na nepatrný pracovní úvazek  ( tzv. dobrovolného  knihovníka ), nevstupují do složitějších,  právních a ekonomických vztahů, a nepotřebují tudíž ke zdárné činnosti právní subjektivitu,  volí obvykle  jako výhodnější formu organizační složku obce. 
      Charakteristiku organizační složky územně samosprávného celku upravuje § 24 zákona č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech takto: 
      Vznik organizačních složek územního samosprávného celku
     (1) Organizační složka územního samosprávného celku (dále jen
"organizační  složka") vzniká  rozhodnutím zastupitelstva územního
samosprávného  celku.  Organizační  složka  hospodaří jménem svého
zřizovatele a není účetní  jednotkou. Tuto formu svého hospodaření
volí územní samosprávný celek pro takové činnosti, které
a) nevyžadují velký počet zaměstnanců,
b) nepotřebují  složité  a  rozsáhlé  strojní  nebo jiné technické
   vybavení,
c) nejsou vnitřně odvětvově či jinak organizačně členěné,
d) nevstupují do složitých ekonomických nebo právních vztahů.
     (2)   Pracovníci   organizační    složky   jsou   zaměstnanci
zřizovatele, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak.

t
     (3)  Zřizovatel jmenuje  vedoucího organizační  složky a určí
jeho práva a povinnosti. 
   
 Povinné údaje zřizovací listiny upravuje § 26 zák. č. 250/2000 Sb. 

§  26
Zřizovací listina organizačních složek

     O  vzniku   organizační  složky  vydá   zřizovatel  zřizovací
listinu, která musí obsahovat

a) úplný  název zřizovatele;  je-li jím  obec, uvede  se také její
   zařazení do okresu,

b) název a sídlo organizační  složky; název musí vylučovat možnost
   záměny s názvy jiných organizačních složek zřizovatele,

	

c) vymezení účelu a tomu odpovídajícího předmětu činnosti,

Ve  “Vymezení předmětu činnosti” je doporučováno uvést činnosti z oblasti  veřejných knihovnických a informačních služeb v návaznosti na § 4 zák. ř. 257/2001 Sb., knihovní zákon, které knihovna již realizuje i ty, které zastupitelstvo obce chce, aby  poskytovala. Ze znění  by mělo být zřejmé, zda knihovna poskytuje služby, které ji opravňují k registraci 

u Ministerstva kultury ČR.  Ve vymezení předmětu činnosti by měly být uvedeny i ty služby, které by mohly vzbuzovat pochybnosti, zda nejsou provozovány jako živnostenské viz. odst. 3, písm. aa) § 3 zák. č. 455/1991 Sb., živnostenského zákona  v platném znění a v příloze k nařízení vlády č. 140/2000 Sb., a jejichž uvedením se takové pochybnosti eliminují. 

Příklad bodu 12 (podobně i dalších) vychází z předpokladu, že obec se rozhodne požádat MK ČR a registraci své knihovny a ta mu vyhoví. Knihovna pak bude pracovat v systému “veřejných” knihoven s povinnostmi i výhodami, které z registrace plynou. 

d) označení osob oprávněných jednat za organizační jednotku,

e) vymezení   majetku   ve   vlastnictví   zřizovatele,  pokud  se
   organizační  složce  předává  do   správy  k  jejímu  vlastnímu
   hospodářskému využití,

Malé knihovny obvykle užívají  majetek obce,  obvykle jej spravuje sama obec, vede o něm evidenci atd. 

Pozn.: knihovní fond knihoven registrovaných Ministerstvem kultury ČR dle § 5 zák. č.  257/2001 Sb., knihovního zákona,   je evidován a revidován ve smyslu § 16 tohoto zákona. To však není předmětem zřizovací listiny, nýbrž rozhodnutí zřizovatele požádat Ministerstvo kultury ČR o registraci jím zřízené knihovny (§ 5 zák.č. 257/2001 Sb.)
V případě registrace  bude pracovat v systému “veřejných” knihoven s povinnostmi i výhodami, které z registrace plynou. 

f) vymezení  takových majetkových  práv, které  organizační složce
   umožní,  aby  majetek  svěřený  podle  písmena  e)  mohla řádně
   využívat pro  účely, pro něž  byla zřízena, a  v rámci vymezené
   pravomoci o něj pečovat,

g) okruh příjmů a výdajů rozpočtu zřizovatele souvisejících s její
   činností, které zřizovatel svěřuje do její působnosti, a způsob
   jejich použití, a  to na rozdíl od zbývajících  příjmů a výdajů
   organizační  složky,  které   zřizovatel  o  jejím  hospodaření
   sleduje  podle  rozpočtové  skladby  a  zabezpečuje  je ve svém
   rozpočtu,

h) způsob  vedení  odděleného  účetnictví  o  příjmech  a výdajích
   organizační  složky  svěřených  jí  do  její  působnosti  podle
   písmena g), včetně případného  zřízení a využívání samostatného
   bankovního účtu, a způsob  vyúčtování prostředků sledovaných na
   tomto  účtu   a  popř.  také  způsob   stanovení  a  vyúčtování
   zúčtovatelných záloh poskytovaných na její provozní výdaje,

Body týkající se svěřeného majetku, vymezení  majetkových práv  a návazně i evidence a účtování je obtížné formulovat jako příklad. Odvíjí se od rozhodnutí zastupitelstva. Proto znění těchto bodů musí formulovat sám zřizovatel s přesností dle usnesení v konkrétních obcích. 
Zabývá se jím § 25 zák. č. 250/2000 Sb., jeho znění je uvedeno na konci 
tohoto textu. 

i) vymezení doby, na kterou je organizační složka zřízena. 

xx

 § 25 zák. 250/2000 Sb., , který se obšírně zabývá hospodařením organizačních složek obcí :
                   
§ 25
Hospodaření organizačních složek

     (1)  Územní samosprávný  celek má  ve svém  rozpočtu obsaženy
veškeré  příjmy  a  výdaje  svých  organizačních  složek. Rozpočet
organizační  složky  je   součástí  rozpočtu  jejího  zřizovatele.
Organizační  složka   je  povinna  dbát,   aby  dosahovala  příjmů
stanovených  rozpočtem  a  plnila  určené  úkoly nejhospodárnějším
způsobem.

     (2)  Územní  samosprávný  celek  dává  oprávnění k dispozicím
s rozpočtem  organizační složky  jednak svému  úřadu, jednak  také
podle potřeby odpovědnému vedoucímu  organizační složky. Při dělbě
těchto oprávnění vychází z  místních podmínek činnosti organizační
složky, s  přihlédnutím k povaze úkolů,  které prostřednictvím své
organizační složky zabezpečuje.

     (3)  Na  organizační   složku  přenáší  zřizovatel  oprávnění
disponovat  jen s  takovými peněžními  prostředky, které souvisejí
s její  běžnou, pravidelnou  činností, již  je nutné  zabezpečovat
operativně.  Tyto  prostředky   poskytuje  zřizovatel  organizační
složce formou  provozní zálohy v  hotovosti nebo zřízením  běžného
účtu u banky.

     (4) Zřizovatel může pověřit svou organizační složku vybíráním
některých rozpočtových příjmů z  její činnosti. Organizační složka
tyto příjmy vybírá buď v hotovosti nebo pomocí svého běžného účtu.

     (5) Peněžní průběh svého  hospodaření vede organizační složka
v peněžním deníku v plném  členění podle rozpočtové skladby. Údaje
z peněžního  deníku  se  převádějí  do  rozpočtu  příjmů  a výdajů
zřizovatele, a  to v jím stanoveném  termínu, nejméně však měsíčně
a nejpozději před koncem roku.

     (6) Nevyčerpanou zálohu je  organizační složka povinna vrátit
zřizovateli v jím stanoveném termínu, nejpozději před koncem roku.

     (7)  Zřizovatel kontroluje  hospodaření se  svěřeným majetkem
a s peněžními prostředky organizační složky. 

	

Příklad struktury  zřizovací listiny knihovny – organizační složky obce   
(možná řešení)

Grafická úprava pravého sloupce: 
•	Povinné údaje psány  normálními typy
•	Alternativní znění povinných údajů, jsou-li uvedeny, psány kurzívou 
•	Nepovinné, resp. ty, které zastupitelstvo obce do dokumentu vloží dle konkrétních potřeb místa a svého rozhodnutí, psány kurzívou 

Obec ………….. vydává, na základě usnesení zastupitelstva čj. ………………………… ze dne …………………… a v  souladu se zákonem č. 128/2000 Sb., o obcích, zákonem č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů a zák. č. 257/2001 Sb., knihovním zákonem

Zřizovací listinu

Obecní (Místní, Veřejné, etc.) knihovny v ………
organizační složky obce /dále jen knihovna/

Čl.1 
Označení zřizovatele

Obec …………………, okres ……………….IČO ……………

Čl.2
Název a sídlo organizační složky

Název organizace:  Obecní (Místní, Veřejná, ………….) knihovna ………….(jméno obce), organizační složka  Obce ………………..(jméno obce) 
Sídlo a adresa organizace:   …………………………………….. ………………………………….(přesná  adresa včetně PSČ)

Knihovna je organizační složkou obce, nemá právní subjektivitu, nemůže nabývat svým jménem práv a zavazovat se.
(s výjimkou případů, které jsou v této zřizovací listině jmenovitě uvedeny). 

Čl.3
Účel zřízení a  předmět činnosti 

Vymezení účelu zřízení:
Obecní (Místní, Veřejná, …) knihovna v…………., je zřízena za účelem poskytování veřejných knihovnických a informačních služeb, při zachování  rovných podmínek pro všechny občany, uspokojování kulturních a informačních potřeb a k všestrannému napomáhání  všem formám vzdělávání občanů ve smyslu § 2, písm. a) a § 3, odst. 1), písm. c  zákona  č. 257/2001 Sb.    

Nebo jiná formulace, např.:
Obecní (Místní, Veřejná …) knihovna ……………, je zřízena za účelem poskytování veřejných knihovnických a informačních služeb vymezených zákonem č. 257/2001 Sb., knihovním zákonem za dodržování podmínek  rovného přístupu všem bez rozdílu k těmto službám, jako knihovna ve smyslu § 3, odst. 1 písm. c zák. č. 257/2001 Sb.   

Vymezení předmětu činnosti:
1.	Knihovna buduje a zpřístupňuje  univerzální knihovní fond se zřetelem k potřebám všech občanů obce  a plnění účelu svého zřízení.

2.	Knihovna buduje a zpřístupňuje  fond regionální literatury, 
      shromažďuje, zpracovává, uchovává a poskytuje informace o        obci.
3.	Poskytuje meziknihovní služby (výpůjční, informační
      a reprografické).
4.   Poskytuje bibliografické, referenční a faktografické informace (ústní i písemné).
5.	Zprostředkovává informace z vnějších informačních zdrojů, zejména z oblasti státní správy a samosprávy.
6.	Umožňuje přístup k vnějším informačním zdrojům, ke kterým má  bezplatný (i placený) přístup,  pomocí telekomunikačního zařízení.
7..	Poskytuje reprografické služby.
8.	Pořádá exkurze, besedy, přednášky, výstavy a jiné kulturní a vzdělávací akce. Spolupracuje s dalšími organizacemi a školou v obci. 
 9.	Veřejně předvádí audiovizuální díla v souvislosti se svým hlavním předmětem činnosti.
10.	 …..
11.	Bude-li knihovna zaregistrována v registru veřejných knihoven, vedeného MK ČR, pak při plnění svých hlavních činností spolupracuje s Knihovnou … (přesné označení, jméno knihovny) 
která je pověřena regionálními funkcemi. 
     Obsah, formy a rozsah spolupráce  jsou předmětem samostatné    smlouvy mezi Obcí … a Knihovnou …, pověřenou regionálními funkcemi. 
   12. Podmínky za nichž jsou služby knihovny poskytovány jsou   uvedeny ve Výpůjčním (Knihovním) řádu. 

13. …

Čl. 4
Vedení knihovny
(Označení osob oprávněných jednat za organizační jednotku)

1. Knihovník, který  je oprávněn jednat za knihovnu, je jmenován a odvoláván  zastupitelstvem obce,  jmenování má písemnou formu.   
2. Knihovník je zaměstnancem zřizovatele.
3. Knihovník je zřizovateli  odpovědný za činnost knihovny, za hospodaření  s obecním majetkem, svěřeným jí do užívání, i za správnost nakládání s finančními prostředky podle platných právních předpisů a pokynů zřizovatele.  
4. Knihovník předkládá zřizovateli ke schválení Výpůjční řád a další  dokumenty nezbytné pro činnost knihovny.

Čl. 5
Vymezení majetku , k němuž má knihovna právo hospodaření  

1.	1. Obec …………………….…svěřuje knihovně  do užívání  za účelem     zajištění jejího provozu tento svůj:
(nebo: Knihovna užívá k zajištění své činnosti majetek obce)
a)	hmotný majetek:
                   dlouhodobý hmotný majetek v hodnotě celkem: ………
                   drobný dlouhodobý hmotný majetek v hodnotě celkem        …………….
       b) nehmotný majetek ………………….dle inventárního soupisu provedeného ke dni ………………………….

2.	Knihovna není oprávněna svěřený majetek obce dále půjčovat, nebo s ním nakládat tak, aby byl změněn charakter a původní účel  věci.

Čl 6.
Hospodaření knihovny

1. Knihovna není samostatnou účetní jednotkou.
2. Hospodaření knihovny je součástí hospodaření obce. Rozpočet knihovny je součástí rozpočtu obce, částka na zabezpečení činnosti knihovny je každoročně stanovována v rámci rozpočtu obce.  
3. Knihovně  jsou … (periodicita, např. měsíčně, čtvrtletně) poskytovány  z rozpočtu obce finanční  zálohy v hotovosti … (nebo 
zřízením běžného účtu u banky), které jí umožňují operativně zajišťovat běžnou pravidelnou činnost. Své výdaje hradí knihovna z těchto záloh. 
4. Nevyčerpanou provozní zálohu je knihovna povinna vráti
zřizovateli v termínu …, nejpozději před koncem roku.
12.	Knihovna je oprávněna vybírat příjmy v hotovosti  …v souladu s ceníkem Výpůjčního řádu …, o kterých vede evidenci a odevzdává je  k … (termín, neprodleně) do rozpočtu obce.
13.	Dalšími finanční i zdroji knihovny mohou být např. účelové dotace (granty), finanční dary, sponzorské příspěvky apod. Tyto finanční zdroje musí být zaúčtovány tak, aby byl prokázán účel jejich využití.
7. Průběh hospodaření vede knihovna v peněžním deníku v členění podle rozpočtové skladby. Údaje z peněžního deníku jsou převáděny do rozpočtu příjmů a výdajů zřizovatele  v termínu …(nejméně měsíčně a nejpozději před koncem roku). 
8.  Hospodaření se svěřeným majetkem a s peněžními prostředky zřizovatel pravidelně kontroluje. (prostřednictvím určeného 
pracovníka Obecního úřadu v ………..).

Čl. 7
Závěrečná ustanovení

1.	Knihovna je zřízena na dobu neurčitou
2.	Ruší se zřizovací listina (Statut) Obecní (Místní, …) knihovny 
v …  ze dne …  čj. …
       3.   Tato zřizovací listina vstupuje v platnost dnem ……………..

        V ………………. ……..                           razítko
         
         Dne …………………….                    podpis starosty

xx